נסיעת מבחן של הרכבת הקלה בתל אביב / צילום: כדיה לוי
הבעיות בקו האדום של הרכבת הקלה לא נגמרות: אף שחלו שיפורים בייצוב מערכת האיתות של הרכבת, מועד פתיחתה נדחה ב-4 חודשים לסוף חודש מרץ, אך ההערכות של חברת הבקרה שמינה משרד התחבורה כוללת גם מועד נוסף: יוני 2023. העלות הישירה: 40 מיליון שקל בחודש.
● מועד הפתיחה מוטל בספק: המכרז התחבורתי שלא מפסיק להסתבך
● 3 חודשים להשקת הרכבת הקלה: סימני השאלה מצטברים | בלעדי
● הקו האדום של הרכבת הקלה שוב מתעכב: ההפעלה המסחרית תידחה לאמצע 2023
הבעיות במערכת האיתות ותגובתה למערכות אחרות, שנחשפו בגלובס, גורמות לבלימות פתע של הרכבת. דוגמה לכך הרגישו בכירי משרד התחבורה כבר לפני יותר מחודש אז עצרה הרכבת בשיאה של נסיעת מבחן שנערכה למנכ"לית משרד התחבורה ובכירי משרדה. מערכת האיתות היא "מערכת העצבים" של הרכבת ונמצאת בממשקים עם הקרונות ודלתותיהם, עם התחנות ועם מערכות רבות נוספות, כשהקשר לא עובד באופן מלא, מערכת האיתות מגיבה בבלימות החירום. ואולם, בעיות נוספות קשורות בהגבלת מהירות והגבלות שונות נוספות על תפקוד הרכבת הקלה.
המדינה בחרה במערכת איתות מורכבת שכוללת מערכת אוטומטית מתחת לקרקע ומערכת ידנית מעל פני הקרקע כתוצאה מהפעלת הרק"ל גם בין תחנות תת-קרקעיות ובין תחנות עיליות, בשונה מהמקובל בהפעלת רכבות כאלו. הבחירה במערכת כה מורכבת שנויה כעת, בדיעבד, במחלוקת. עובדה נוספת שמקשה היא הפעלת מערכת האיתות מול מערכות שמופעלות על ידי קבלנים שונים. הסיבה לכך היא שמכרז המערכות של הרכבת הקלה נפסל ב-2017 לאחר שהוגשו שתי הצעות, הנמוכה שבהן בעלות הגבוהה ביותר מ-2 מיליארד שקל מהערכות נת"ע, ולאחר מכן פוצל המכרז למכרזים שונים בעבור כל מערכת בנפרד בהן האיתות, האינטגרציה ומערכות נוספות. על מערכת האיתות אחראית החברה האירופית אלסטום, שגורמים בניהול הפרויקט הופתעו ממנה אך הביעו שביעות-רצון מהתגייסותה לפתרון התקלות.
במשרד התחבורה איבדו שליטה על אירוע הדחייה
בעוד שבנת"ע מעודדים מהעובדה שמספרן של בלימות החירום ירד, בתחילת החודש הבא אמורות לפעול גרסאות מעודכנות של המערכת כשלאחר מכן תבחן שוב יציבותה ואז אמור להקבע התאריך הרשמי העדכני להפעלתה המסחרית של הרכבת. אם המערכת תתייצב ונת"ע תתגבר על יתר העיכובים, תאריך הפתיחה יהיה בסוף מרץ 2023 אך חברת הבקרה הניחה כי מדובר ביוני 2023. בכל אופן במשרד התחבורה שניכר שאיבדו בו שליטה על אירוע הדחייה לא משוכנעים שהתאריך על פי נת"ע, מרץ, אפשרי להפעלה.
גורם בכיר במשרד אמר כי "יש תקלה במערכת האיתות שהביאה לעיכוב בהפעלה. תפקיד ועדת ההיגוי לוודא כי לוחות הזמנים העדכניים להפעלת הקו ישימים, וטרם התקבלה תמונת מצב ודאית יותר מנת"ע". בשל הפער בלוחות הזמנים, משרד התחבורה נמנע מהודעה על הדחייה ללא פרוט תאריך מדויק להפעלה המחודשת. סיבה אפשרית, לא רשמית, נוספת, היא הבחירות המתקרבות והחשש ממבוכה עבור שרת התחבורה מרב מיכאלי. אומנם העיכובים והתקלות חלו בעקבות אירועים שאירעו ערב כניסתה לתפקיד, אך היא נכנסה לתמונה מאוחר ורק לאחר מינויה של מיה ליקוורניק לראשות הדירקטוריון.
בחודש מרץ האחרון פורסם בגלובס כי ההערכות הן שהקו יידחה לאמצע השנה הבאה, על רקע קצב הבדיקות ואבני הדרך שנקבעו להטמעת מערכת האיתות. בנת"ע הוציאו הודעת הבהרה לאחר מכן ובו היא חזרה על התחייבותה להפעלת הרכבת הקלה בנובמבר "נת"ע מצרה על הדלפות מגמתיות ולא פעם מסולפות מצד גורמים שונים, שכל כוונתם לפגוע בפרויקט הלאומי - הרכבת הקלה", נמסר אז.
ואולם, גם בלי קשר לאתגר האיתות ועוד קודם לכן, חברת הבקרה העריכה בדוחותיה שתחול דחייה של ארבעה חודשים בפתיחת הרכבת הקלה. הפרויקט מתעכב כך שהחברה המפעילה סרבה לקבלו לידיה עוד קודם לניתוח הבעיות במערכת האיתות, קצב גיוס הנהגים עדיין לא מספק, ההרצות לא בוצעו בזמן ועדיין נותרו השלמות עבודות בתחנות שכבר קיבלו טופס 4.
במסגרת הפרויקט, בממשלה הביעו אכזבה מחברות בינלאומיות וענקיות בתחום הרכבות שלאחר זכייתן במכרזים שלחו לישראל דרגי ביניים, זאת לעומת ההתמודדות עם חברות ישראליות שהמטה שלהן נמצא כאן.
עלות העיכובים: כ-160 מיליון שקל בתרחיש האופטימי
גם פרויקטים אחרים שאחראית עליהם נת"ע עומדים בפני דחייה - הקו הירוק והסגול שהתאריכים שלהם התעדכנו לשנת 2028 ו-2027 בהתאמה, ובאיחור של שנה. גם תאריכים אלו מוטלים בספק ובממשלה לא משתכנעים שהקו הירוק, שחלים עיכובים משמעותיים בחפירת חלקו התת-קרקעי ברחוב אבן גבירול בתל אביב, יפתח לפני שנת 2030. גם הקו הסגול צובר עיכובים משמעותיים. בינתיים, אמון הציבור בפרויקטים נפגע כמו גם יכולת הסיבולת לעמוד בעבודות שחותכות את הערים. אומנם פרויקטים מסוג זה הם מורכבים הן מבחינה הנדסית והן מבחינה חוזית, ועיכובים חלים גם בפרויקטים אחרים בארץ ובעולם אבל לכל אלו השלכות ציבוריות וכלכליות נרחבות.
כך, האומדן שבוצע עד כה ועוד עשוי להשתנות, מצביע על עלות של 40 מיליון שקל באופן ישיר כתוצאה מהעיכובים בקו האדום של הרכבת הקלה בכל חודש (כ-160 מיליון שקל בתרחיש האופטימי בסך-הכול). נוסף על העלות הישירה, קיימת גם עלות משקית כשהערכות שבוצעו בעבר הצביעו על אבדן תוצר בסך מיליארד וחצי שקל לכל שנת דחייה בקווים הירוק והסגול של הרכבת הקלה בגוש דן, שכבר נדחו כאמור וההערכה היא שהקו האדום שהביקושים לו גבוהים במיוחד לא יהיה פחות מיתר הקווים
תגובת משרד התחבורה: "חברת נת"ע מנהלת את הקו האדום ואחראית על הקמתו ועל הפעלתו. נציגי המדינה בוועדת ההיגוי, משרדי התחבורה והאוצר, מלווים את החברה, ומסייעים בכל דרך להשלמת הפרויקט, ללא פשרות בעניין בטיחות ותפעול השירות.
תגובת נת"ע: "נת"ע אינה עוסקת בהערכות כאלה ואחרות, ואינה מכירה את התאריך המדובר, אלא משקיעה את כל משאביה בעבודה סביב לשעון, על מנת להפעיל את הרכבת בהקדם ללא פשרות באמינות, ובבטיחות מלאה".